Slijede razlike između dviju inačica stranice
Starije izmjene na obje strane Starija izmjena Novija izmjena | Starija izmjena Novija izmjena Novije izmjene na obje strane | ||
hr:instructional_design:programmed_instruction [2013/12/06 15:08] imiklosic |
hr:instructional_design:programmed_instruction [2014/01/07 14:41] mblazev [Što je programirana nastava?] |
||
---|---|---|---|
Redak 1: | Redak 1: | ||
- | ====== Programirana nastava/instrukcije ====== | + | ====== Programirana nastava (Programmed Instruction) ====== |
===== Općenito ===== | ===== Općenito ===== | ||
- | Iako se prve ideje vezane uz **programiranu nastavu** mogu pronaći u ranijim godinama(([[http://www.springerlink.com/content/w8711256732774h7/|McDonald, Jason K., Stephen C. Yanchar, and Russell T. Osguthorpe. Learning from programmed instruction: Examining implications for modern instructional technology. Educational Technology Research and Development 53, no. 2: 84-98. June 2005.]])), prve korake u programiranoj nastavi, poduzeo je [[http://education.stateuniversity.com/pages/2332/Pressey-Sidney-L-1888-1979.html|Sidney Pressey]]((Pressey, S. L. A simple apparatus which gives tests and scores - and teaches. School and Society 23, no. 586: 373-376, 1926.)) a kasnije ih je razvio [[http://www.bfskinner.org/BFSkinner/AboutSkinner.html|Burrhus Skinner]] sredinom 1950-tih. U riječima Presseya, učitelj je: | + | Iako su prve ideje vezane za **programiranu nastavu** (**programmed instruction**) postojale i ranije(([[http://www.springerlink.com/content/w8711256732774h7/|McDonald, Jason K., Stephen C. Yanchar, and Russell T. Osguthorpe. Learning from programmed instruction: Examining implications for modern instructional technology. Educational Technology Research and Development 53, no. 2: 84-98. June 2005.]])), prve zamjetne korake u programiranoj nastavi, poduzeo je [[http://education.stateuniversity.com/pages/2332/Pressey-Sidney-L-1888-1979.html|Sidney Pressey]]((Pressey, S. L. A simple apparatus which gives tests and scores - and teaches. School and Society 23, no. 586: 373-376, 1926.)) tijekom 1920-ih, a kasnije ih je razvio [[http://www.bfskinner.org/BFSkinner/AboutSkinner.html|Burrhus Skinner]] sredinom 1950-tih. Po Presseyevim riječima, učiteljica je: |
- | *..." //opterećenje takvom rutinom ...... ali mehanički uređaj može se koristiti za „maknuti taj teretet sa njezinih leđa koliko je god to moguće, i učiniti ju slobodnom za one inspiracijske aktivnosti i aktivnosti koje stimuliraju razmišljanje, odnosno, aktivnosti koje su i stvarna funkcija učitelja//." ((Pressey, S. L. A simple apparatus which gives tests and scores - and teaches. School and Society 23, no. 586: 373-376, 1926.)) | + | *..." //opterećena takvom rutinom uviježbanosti i uspostavljanja informacija...",// ali mehanički uređaj mogao bi se koristiti za //„micanje tog tereta sa njezinih leđa koliko je god to moguće, i učiniti ju slobodnom za one inspiracijske aktivnosti i aktivnosti koje stimuliraju razmišljanje, odnosno, aktivnosti koje bi i trebale biti stvarna funkcija učitelja//." ((Pressey, S. L. A simple apparatus which gives tests and scores - and teaches. School and Society 23, no. 586: 373-376, 1926.)) |
- | ===== Što je Programirana nastava? ===== | + | ===== Što je programirana nastava? ===== |
- | Presseyeve ideje nisu bile baš prihvaćene od strane javnosti te uz nedostatak financijskih sredstava ubrzo je morao odustati od daljnjih istraživanja, iako je njegove ideje 1950-tih godina dalje razvio Skinner, koji je vjerovao da može uspješno primjeniti [[learning_theories:operant conditioning]] ne samo na životinjsko, već i na ljudsko učenje. | + | Presseyeve ideje nisu bile dobro prihvaćene od strane javnosti, te je i radi nedostatka financijskih sredstava ubrzo morao odustati od daljnjih istraživanja, ipak njegove ideje 1950-tih godina je dalje razvio Skinner, koji je vjerovao da može uspješno primijeniti [[learning_theories:operant conditioning|operantno uvjetovanje]] ne samo na životinjsko, već i na ljudsko učenje. |
[[http://www.cognitivetechnologies.net/category/elearning-rebel|{{ :images:teaching_machine.jpg?400| A learning machine designed by Sidney Pressey and Burrhus Skinner in the 1960s. Image borrowed from: http://www.cognitivetechnologies.net./... Click on the picture to follow the link.}}]] | [[http://www.cognitivetechnologies.net/category/elearning-rebel|{{ :images:teaching_machine.jpg?400| A learning machine designed by Sidney Pressey and Burrhus Skinner in the 1960s. Image borrowed from: http://www.cognitivetechnologies.net./... Click on the picture to follow the link.}}]] | ||
- | Skinnerove ideje za poboljšanje procesa podučavanja/učenja su bile usmjerene na dvije činjenice: prvo, učenici uče **različitim tempom**, i drugo, u skladu sa trenutno dominatnim podražajno odgovornim teorijama učenja, **potkrepljenje** mora točno slijediti prikazano ponašanje. | + | Skinnerove ideje za poboljšanje procesa podučavanja/učenja su većinom bile usmjerene na dvije činjenice: prvo, da učenici uče **različitim tempom**, i drugo, da u skladu sa trenutno dominantnim teorijama učenja utemeljenih na principu podražaj - odgovor, **potkrepljenje** (**reinforcement**) mora usko slijediti iskazano ponašanje. |
- | Međutim, nije takav slučaj i u školskim okolnostima, gdje su učenici primorani slijediti razmjenu informacija učiteljevom brzinom, pa obično dobivaju zakašnjelo potkrepljenje obzirom da učitelju treba bar jedan dan da ispravi njihove zadatke. Prema Skinneru, kako bi se ostvarilo matematički efikasno ponašanje, tokom prve 4 godine obrazovanja, potrebno je oko 5000 potkrepljenja, ali u učionici učenik može dobiti svega nekoliko stotina. Prema Skinnerovim riječima: | + | Međutim, to nije slučaj i u školskim okolnostima, gdje učenici moraju slijediti predavačevu brzinu razmjene informacija, te obično dobivaju zakašnjelo potkrepljenje obzirom da učitelju treba bar jedan dan da ispravi njihove zadatke. Prema Skinneru, kako bi se ostvarilo matematički efikasno ponašanje, tijekom prve četiri godine obrazovanja, potrebno je oko 50000 potkrepljenja, ali u učionici učenik može dobiti svega nekoliko tisuća. Prema Skinnerovim riječima: |
- | *//"Jednostavna je činjenica da, kao puki mehanizam potkrepljenja, učitelj je zastario."// (([[http://books.google.com/books?id=5jOdAAAAMAAJ|Skinner, Burrhus Frederic. The technology of teaching. Meredith, 1968.]])) | + | *//"Jednostavna je činjenica da je, kao puki mehanizam potkrepljenja, učitelj zastario."// (([[http://books.google.com/books?id=5jOdAAAAMAAJ|Skinner, Burrhus Frederic. The technology of teaching. Meredith, 1968.]])) |
- | Od zapošljavanja učitelja ili tutora za svakog učenika ............ Skinner je predložio i radio na uvođenju strojeva za učenje, na kojem svaki učenik može raditi svojim tempom i primati izravno potkrepljenje nakon ispravno rješenog zadatka. | + | Problem bi se mogao riješiti dodjeljivanjem učitelja ili tutora svakom učeniku, ali to je praktički nemoguće, stoga je Skinner predložio i radio na uvođenju strojeva za učenje, na kojima bi svaki učenik mogao raditi svojim tempom i primati izravno potkrepljenje nakon ispravno rješenog zadatka. |
- | Osovni princip programirane nastave, ako se zanemari potkrepljenje jest oblikovanje ponašanja – formiranje željenog ponašanja kroz niz malih sesija učenja podražaj-odgovor.((Note again that Skinner developed programmed instruction in context of [[learning_theories:operant conditioning]] and [[learning_paradigms:behaviorism]])) | + | Osnovni princip programirane nastave po Skinneru, ako se zanemari potkrepljenje, jest **oblikovanje** ponašanja – formiranje željenog ponašanja kroz niz malih seansi učenja na principu podražaj-odgovor.((Ponovna napomena da je Skinner razvio programiranu nastavu u kontekstu [[learning_theories:operant conditioning|operantnog uvjetovanja]] i [[learning_paradigms:behaviorism|biheviorizma]])) |
- | *//"čineći svaki sljedeći korak što manjim, frekvencija potkrepljenja može se podići do maksimuma, dok su eventualno neugodne posljedice bivanja u krivu smanjene do minimuma."//(([[http://books.google.com/books?id=5jOdAAAAMAAJ|Skinner, Burrhus Frederic. The technology of teaching. Meredith, 1968.]])) | + | *//"čineći svaki sljedeći korak što je moguće manjim, frekvencija potkrepljenja može se podići do maksimuma, dok su eventualno neželjene posljedice pogrešnih odgovora smanjene do minimuma."//(([[http://books.google.com/books?id=5jOdAAAAMAAJ|Skinner, Burrhus Frederic. The technology of teaching. Meredith, 1968.]])) |
- | ===== Koje je praktično značenje Programirane nastave? ===== | + | ===== Koje je praktično značenje programirane nastave? ===== |
- | Učenje iz programske nastave na uređaju za učenje obično uključuje: | + | Učenje putem programske nastave na uređaju za učenje obično uključuje: |
*pomno osmišljen tečaj sa **unaprijed određenim slijedom jedinica** | *pomno osmišljen tečaj sa **unaprijed određenim slijedom jedinica** | ||
- | *vrlo **male jedinice** koje donose malu količinu informacija pa je lako razumljivo (oblikovanje) | + | *vrlo **male jedinice** koje donose malu količinu novih informacija te su stoga razumljivije (oblikovanje), |
*neposredan odgovor nakon popunjavanja informacija koje nedostaju (**potkrepljenje**) | *neposredan odgovor nakon popunjavanja informacija koje nedostaju (**potkrepljenje**) | ||
- | *prelaz na sljedeću jedinicu na temelju točnosti danog odgovora. | + | *prijelaz na sljedeću jedinicu na temelju točnosti danog odgovora. |
| | ||
=====Kritike===== | =====Kritike===== | ||
- | Različite kritike programiranih instrukcija predloženih do sada su predmet za metodu programiranih instrukcija(([[http://www.springerlink.com/content/w8711256732774h7/|McDonald, Jason K., Stephen C. Yanchar, and Russell T. Osguthorpe. Learning from programmed instruction: Examining implications for modern instructional technology. Educational Technology Research and Development 53, no. 2: 84-98. 2005.]])): | + | Različite kritike programirane nastave koje su dosad iznesene protive se metodi programirane nastave zbog(([[http://www.springerlink.com/content/w8711256732774h7/|McDonald, Jason K., Stephen C. Yanchar, and Russell T. Osguthorpe. Learning from programmed instruction: Examining implications for modern instructional technology. Educational Technology Research and Development 53, no. 2: 84-98. 2005.]])): |
- | *stavljanje odgovornosti za učenje na materijale za učenje, a ne učenike //(ontološki determinizam)// | + | *stavljanja odgovornosti za učenje na materijale za učenje, a ne učenike //(ontološki determinizam)// |
- | *prisiljavanje nastavnih problema da se uklapaju u mjerenje **promatranog ponašanja**, i prihvaćanje samo promatranog ponašanja kao ispravnog rezultata učenja //(materijalizam)// | + | *prisiljavanja nastavnih problema da se uklope u mjerenje **opažljivog ponašanja**, i prihvaćanje samo opažljivog ponašanja kao ispravnog ishoda učenja //(materijalizam)// |
- | *predstavljanje tehnologije kao ključnog faktora za učenje, bez osvrtanja na učenikove potrebe //(tehnološki deteminizam)// | + | *predstavljanja tehnologije kao ključnog faktora za učenje, bez osvrtanja na učenikove potrebe //(tehnološki determinizam)// |
- | ***rigidnost** i otpornost na adaptaciju kako bi odgovaralo učenikovim individualnim potrebama i | + | ***rigidnosti** i otpornosti na adaptaciju koja bi odgovarala učenikovim individualnim potrebama i |
- | *osiguranje da su kroz oblikovanje učenici točni što je češće moguće **(OVERPROMPTING)** | + | *osiguravanja točnosti učenika što je češće moguće, kroz oblikovanje (**pretjerana upotreba potkrepljenja**) |
- | Istraživanja su pokazala upitne rezultate o učinkovitosti programske nastave i strojeva za učenje. Meta - analiza((Schramm, W. The Research on Programmed Learning: an annotated bibliography. Washington, D.C.: U.S. Department of Health, Education and Welfare, 1964.)), koja je sažela rezultate 36 istraživanja koja uspoređuju programsku nastavu sa klasičnom razrednom nastavom, sugerira da 18 od 36 ne pokazuju statistički značajnu razliku, 17 ih pokazuje značajnu statističku prednost u korist programske nastave, dok samo jedno istraživanje pokazuje da postoji značajna statistička razlika u korist razredne nastave. | + | Istraživanja su pokazala upitne rezultate o učinkovitosti programske nastave i strojeva za učenje. Meta - analiza((Schramm, W. The Research on Programmed Learning: an annotated bibliography. Washington, D.C.: U.S. Department of Health, Education and Welfare, 1964.)), koja je sažela rezultate 36 istraživanja koja uspoređuju programsku nastavu sa klasičnom razrednom nastavom, sugerira da 18 od 36 ne pokazuju statistički značajnu razliku, 17 ih pokazuje značajnu statističku razliku u korist programske nastave, dok samo jedno istraživanje pokazuje da postoji značajna statistička razlika u korist razredne nastave. |
- | Neka druga istraživanja su pokazala da programska nastava može dovesti do frustracija, ako učenik ne može pratiti tempo svojih vršnjaka, te pridajući manje pozornosti zbog OVERPROMPTING pa tako može doći i do toga da učenik pokazuje nesklonost konceptu programske nastave<sup>9)</sup>. | + | Druga istraživanja su pokazala da programirana nastava može rezultirati frustracijom ukoliko učenici ne mogu pratiti tempo svojih vršnjaka, obračajući manje pažnje zbog pretjerane upotrebe potkrepljivača, te bi na kraju mogli stvoriti averziju prema konceptu programirane nastave(([[http://books.google.hr/books?id=bsGlHAAACAAJ|Casas, Martha. The history surrounding the use of Skinnerian teaching machines and programmed instruction (1960-1970). Harvard Graduate School of Education, 1997.]] cited by [[http://www.springerlink.com/content/w8711256732774h7/|McDonald, Jason K., Stephen C. Yanchar, and Russell T. Osguthorpe. Learning from programmed instruction: Examining implications for modern instructional technology. Educational Technology Research and Development 53, no. 2: 84-98. 2005.]])). |
- | Još uvijek je u tijeku istraživanje, iako je ograničeno, ispituje prednosti programske nastave kao dodatka materijalima za učenje<sup>10)</sup>. | + | Još uvijek je u tijeku istraživanje, iako ograničeno, koje ispituje prednosti programirane nastave kao dodatka materijalima za učenje.((Na primjer, vidi: [[http://www.rsc.org/images/sozbilirpaper_tcm18-46452.pdf|Kurbanoglu, Izzet, Y Taskesenligil, and M Sozbilir. Programmed instruction revisited: A study on teaching stereochemistry. Chemistry Education: Research and Practice 7, no. 1: 13-21. 2006.]])) |
===== Ključne riječi i najvažnija imena ===== | ===== Ključne riječi i najvažnija imena ===== | ||
- | * **Programirana nastava**, **strojevi za učenje**, **oblikovanje**, **potkrepljenje**, **overprompting** | + | * **Programirana nastava**, **strojevi za učenje**, **oblikovanje**, **potkrepljenje**, **pretjerana upotreba potkrepljenja** |
* [[http://www.bfskinner.org/bfskinner/AboutSkinner.html|Burrhus Skinner]], [[http://education.stateuniversity.com/pages/2332/Pressey-Sidney-L-1888-1979.html|Sidney Pressey]] | * [[http://www.bfskinner.org/bfskinner/AboutSkinner.html|Burrhus Skinner]], [[http://education.stateuniversity.com/pages/2332/Pressey-Sidney-L-1888-1979.html|Sidney Pressey]] | ||
Redak 57: | Redak 57: | ||
[[http://www.youtube.com/watch?v=EXR9Ft8rzhk&feature=youtube_gdata_player|Youtube: Programmed Learning]] | [[http://www.youtube.com/watch?v=EXR9Ft8rzhk&feature=youtube_gdata_player|Youtube: Programmed Learning]] | ||
- | [[http://www.isrl.illinois.edu/~chip/projects/timeline/1954teaching_machine.html|Wleklinski, Nichole. Skinner’s Teaching Machine and Programmed Learning Theory.]] Retrieved July 15, 2011. | + | [[http://www.isrl.illinois.edu/~chip/projects/timeline/1954teaching_machine.html|Wleklinski, Nichole. Skinner’s Teaching Machine and Programmed Learning Theory.]] Preuzeto 15. srpnja, 2011. |
[[https://hydra.hull.ac.uk/assets/hull:1940/content03|Spencer, K. Psychology of Learning: improving pupil performance. The art of teaching and the science of learning.]] | [[https://hydra.hull.ac.uk/assets/hull:1940/content03|Spencer, K. Psychology of Learning: improving pupil performance. The art of teaching and the science of learning.]] | ||
===== Pročitaj više ===== | ===== Pročitaj više ===== | ||
+ | |||
[[http://books.google.hr/books?id=bsGlHAAACAAJ|Casas, Martha. The history surrounding the use of Skinnerian teaching machines and programmed instruction (1960-1970). Harvard Graduate School of Education, 1997.]] | [[http://books.google.hr/books?id=bsGlHAAACAAJ|Casas, Martha. The history surrounding the use of Skinnerian teaching machines and programmed instruction (1960-1970). Harvard Graduate School of Education, 1997.]] | ||
+ | |||
+ | Fienup, D. M., Critchfield, T. S. Transportability of Equivalence-Based Programmed Instruction: Efficacy and Efficiency in a College Classroom. Journal of Applied Behavior Analysis 3, no. 44: 435-450. 2011. | ||
+ | |||
+ | Fienup, D. M., Hamelin, J., Reyes - Giordano, K., Falcomata, T.S. College - level instruction: Derived relations and programmed instruction. Journal of Applied Behavior Analysis 2. no. 44: 413-416. 2011. | ||
+ | |||
+ | Fletcher, S. Machine learning. Scientific American 2, no. 309: 62-68. 2013. | ||
Schramm, W. The Research on Programmed Learning: an annotated bibliography. Washington, D.C.: U.S. Department of Health, Education and Welfare, 1964. | Schramm, W. The Research on Programmed Learning: an annotated bibliography. Washington, D.C.: U.S. Department of Health, Education and Welfare, 1964. | ||
Redak 69: | Redak 76: | ||
- | ==== Recentna literatura ==== | + |