Kategorije ishoda učenja

Znanje ili ishodi učenja?

Ishodi učenja

“ …su izjave o tome što učenik mora znati, razumjeti i/ili biti u stanju učiniti na kraju razdoblja učenja.”

Najpoželjniji ishod učenja je naravno, znanje. Ipak, ako se koristi preciznija definicija, treba biti svjestan da to nije jedini niti nužan ishod učenja. Primjerice, ishod učenja može podrazumijevati usvajanje već poznatih znanja, može biti dezinformacija ili neiskoristivo vjerovanje kojem nedostaje sigurnosti.

Čak i ishodi učenja koji zadovoljavaju definiciju znanja mogu biti veoma različiti i često su podijeljeni u kategorije ili tipove koji im također omogućavaju da budu procijenjeni u skladu s time.

Bloomova taksonomija ishoda učenja

Bloomova taksonomija ishoda učenja je bila jedna od prvih i najupečatljivijih pokušaja da se stvori okvir unutar kojeg se nalaze očekivanja od studenata što trebaju naučiti kao rezultat nastavnog procesa. Također se namjeravalo omogućiti stvaranje baze podataka o stavkama koje procjenjuju isti ishod učenja, što bi se čak moglo razmijeniti između sveučilišta i skratiti vrijeme rada potrebnog za pripreme ispita.2) Bloomova originalna taksonomija je predstavljena 19563) i isticala je tri domene znanja (kognitivne - mentalne vještine, afektivne - osjećaji i stavovi i psihomotorne – fizičke vještine), ali je detaljno razvila samo kognitivnu domenu:

Tip	Definicija
1.	Znanje	Znanje o pojedinostima (činjenice i specifična terminologija), načinima i sredstvima postupanja sa specifičnostima (konvencije, trendovi, sekvence, klasifikacije, kategorije, kriteriji, metodologija) i općenitostima i sažecima na nekom području (principi, generalizacije, teorije i strukture).
2.	Shvaćanje	Prijevod, tumačenje i ekstrapolacija.
3.	Primjena
4.	Analiza	Analiza elemenata, njihovih odnosa i organizacijskih principa.
5.	Sinteza	Proizvodnja jedinstvene komunikacije, plan, predložen skup operacija, izvođenje skupa apstraktnih odnosa.
6.	Evaluacija	Procjena u smislu unutarnjeg dokaza i presuda u pogledu vanjskih kriterija.

Spomenutih šest kategorija predstavljaju hijerarhiju u kojoj se sljedeća vrsta ishoda učenja ne može postići osim ako trenutna, jednostavnija razina nije savladana. Često su korištene kako bi se pokazala širina (ili njen nedostatak) procjene ishoda učenja koje je često bilo ograničeno samo na prvu kategoriju (znanje), iako se na druge kategorije poput shvaćanja i analize često stavlja naglasak kao na najvažnije obrazovne ishode.4)

Revidirana Bloomova taksonomija

Bloomovu taksonomiju učenja su drugi istraživači preradili mnogo puta, a najviše pažnje je zadobila revizija iz 2002.5) godine koja je predložila neka poboljšanja originalne taksonomije, osobito u konceptu najjednostavnijeg ishoda učenja – znanja. Temeljeno na najnovijim spoznajama u području kognitivne psihologije, znanje je prema revidiranoj taksonomiji podijeljeno u četiri tipa:6)

Tip	Definicija	Primjeri
1.	Deklarativno znanje	Činjenično znanje	činjenica ili osnovnih elemenata	Au 7
2.	Konceptualno znanje	obrasce i međuodnose
3.	Proceduralno znanje	Kako nešto učiniti, metode istraživanja i kriteriji za korištenje vještina, algoritama, tehnika i metoda.	Algoritam podjele cijelog broja, pohlepni algoritam (greedy algorithm), Held – Karp algoritam, tehnike intervjuiranja, tehnike diferencijalne jednadžbe rješavanja, heuristika pogleda, heuristika sličnosti.
4.	Metakognitivno znanje	Znanje o spoznaji općenito, kao i svjesnost i znanje o vlastitoj spoznaji.7)	Znanje ocrtavanja kao sredstva za svladavanje strukture nastavne jedinice u udžbeniku, znanje o uporabi heuristika, znanje o vrstama testova koje pojedini nastavnici koriste, znanje o kognitivim zahtjevima različitih zadataka.

<font 14px line-height: 17.8181819915772px/inherit;;inherit;;inherit>Primijetite da postoje i druge sugestije o vrstama znanja]].​</font>