Načela i efekti

Ova stranica sadrži neka načela i efekte/pomagala koja olakšavaju učenje, a istraživana su u okvirima teorije kognitivnog opterećenja (cognitive load theory) i kognitivne teorije multimedijskog učenja(cognitive theory of multimedia learning).

Načela	Opis
Načelo modaliteta	Učenje će se olakšati ako je tekstualna informacija, umjesto vizualno, prikazana u auditivnom obliku, te kada je popraćena ostalim vizualnim informacijama kao što je graf, dijagram ili animacija.1) Ginns, Paul. Meta-analysis of the modality effect. Learning and Instruction 15, no. 4: 313-331. Kolovoz, 2005.
Načelo suvišnosti	Kapacitet oba informacijska kanala kod čovjeka može biti nepotrebno preopterećen suvišnim informacijama ako su prezentirane kroz oba kanala, što negativno utječe na proces učenja.2) Primjer: Schmidt-Weigand, Florian, and Katharina Scheiter. The role of spatial descriptions in learning from multimedia. Computers in Human Behavior 27, no. 1: 22-28. Siječanj, 2011.
Efekt podijeljene pažnje	“Kada je svaki izvor informacija neophodan za razumijevanje prezentiranog sadržaja, učenje pospješuje ako su višestruki izvori informacija u vremenu i prostoru prezentirani integrirano, a ne zasebno.”3) Florax, Mareike, and Rolf Ploetzner. What contributes to the split-attention effect? The role of text segmentation, picture labelling, and spatial proximity. Learning and Instruction 20, no. 3: 216-224. Lipanj, 2010. Učinak podijeljene pažnje ovdje može biti interpretiran kao prostoran ili vremenski, iz čega proizlazi efekt prostornog i vremenskog kontigviteta (spatial and temporal contiguity effect).
Načelo prostornog kontigviteta	Procesiranje informacija je olakšano kada su dva povezana vizualna izvora informacija jedan drugome bliža. Primjerice, tekst koji je smješten u blizini mjesta na koje se odnosi unutar dijagrama rezultira uspješnijim učenjem od onoga smještenog ispod dijagrama.
Načelo vremenskog kontigviteta	Istovremena prezentacija povezanih informacija trebala bi biti najsličnija načinu na koji funkcionira ljudski um, te je kao i prikazivanje povezanih višemodalnih informacija u jako kratkim vremenskim razmacima, pružila dobre eksperimentalne nalaze
Načelo koherentnosti	(Tzv. efekt privlačnih detalja, engl. seductive details effect) Suvišan materijal koji može biti zanimljiv i motivirajući, ali je irelevantan, troši resurse za učenje.
Princip individualnih razlika (Individual differences principle)	Naglašava utjecaj ranije stečenog znanja (prior knowledge) i kognitivnog kapaciteta (cognitive capacity) na rezultate učenja. Učinci izgleda/dizajna materijala za učenje (design effects) su snažniji kod učenika s malo ranije stečenog znanja i kod “vizualnih tipova”, koji imaju veći kognitivni kapacitet za mentalno integriranje verbalnih i vizualnih informacija.
Efekti	Opis
Efekt signalizacije (Signaling effect)	(Signalizacija ili usmjeravanje) (Signaling or cuing) predstavlja povećanje ishoda učenja zbog usmjeravanja pažnje na relevantne informacijame. Signali su zasnovani na prirodnim usmjerivačima pažnje (natural attention attractors) poput pokreta ili kontrasta. U multimediji ovo također može biti postignuto podcrtavanjem, strelicama ili markiranjem bojama (color-coding).4) Visser, R. D. Exploring different instructional designs of a screen-captured video lesson: A mixed methods study of transfer of learning. PhD thesis. Clemson University. 2009.
Efekt raščlanjivanja (Segmenting effect)	Učenje bi trebalo biti učinkovitije ako su kontinuirana animacija ili pripovijedanje raščlanjeni na manje dijelove.4)
Učenje putem primjera (Worked examples effect)	Smanjenje kognitivnog opterećenja “… demonstracijom kako korak po korak izvršiti zadatak ili riješiti problem.”5) Clark, Ruth Colvin, Frank Nguyen, and John Sweller. Efficiency in learning: evidence-based guidelines to manage cognitive load. John Wiley and Sons, 2006.
Efekt stručnosti (Expertise reversal effect)	“Tehnike davanja uputa (Instructional techniques) koje su vrlo učinkovite sa neiskusnim učenicima mogu izgubiti svoju učinkovitost, pa čak i imati negativni učinak kada se koriste kod iskusnijih učenika.”6) Kalyuga, Slava, Paul Ayres, Paul Chandler, and John Sweller. The Expertise Reversal Effect. Educational Psychologist 38: 23-31. Ožujak, 2003.
Poticanje na tumačenje (Explanation prompts)	Poticanje učenika da samostalno objašnjavaju pojedine korake primjera ili postupka koje uče ima pozitivan utjecaj na konceptualno znanje.7) Berthold, Kirsten, Heidi Röder, Daniel Knörzer, Wolfgang Kessler, and Alexander Renkl. The double-edged effects of explanation prompts. Computers in Human Behavior 27, no. 1: 69-75. Siječanj, 2011.
Efekt kolektivnog radnog pamćenja (Collective Working-Memory Effect)	Kod učenja manje složenog materijala, individualno učenje je djelotvornije i učinkovitije od kolektivnog (suradničkog) (colaborative). Tako je kolektivno učenje složenog materijala učinkovitije, jer omogućuje dijeljenje opterećenja radnog pamćenja među sudionicima.8) Kirschner, Femke, Fred Paas, and Paul A. Kirschner. Individual Versus Group Learning as a Function of Task Complexity: An Exploration into the Measurement of Group Cognitive Load. In Beyond Knowledge: The Legacy of Competence, edited by Jörg Zumbach, Neil Schwartz, Tina Seufert, and Liesbeth Kester, 21-28. Dordrecht: Springer Netherlands, 2008. citirano prema Kirschner, Femke, Fred Paas, and Paul A. Kirschner. Superiority of collaborative learning with complex tasks: A research note on an alternative affective explanation. Computers in Human Behavior 27, no. 1: 53-57. Siječanj, 2011.
Aktivacija shema (Schema activation)	“Aktivacija i uporaba prethodno stečenog znanja.”9) Kirschner, Paul A., Paul Ayres, and Paul Chandler. Contemporary cognitive load theory research: The good, the bad and the ugly. Computers in Human Behavior 27, no. 1: 99-105. Siječanj, 2011.
Učenikov stupanj kontrole (Learner control)	“Previše kontrole uzrokuje kognitivno preopterećenje. Čak i stručnjaci mogu iskusiti poteškoće pri odabiru, sljedovanju i nošenjem s velikim brojem informacija.” 10) Corbalan, Gemma, Liesbeth Kester, and Jeroen J.G. van Merriënboer. Learner-controlled selection of tasks with different surface and structural features: Effects on transfer and efficiency. Computers in Human Behavior 27: 76-81, Siječanj, 2011. citirano prema Kirschner, Paul A., Paul Ayres, and Paul Chandler. Contemporary cognitive load theory research: The good, the bad and the ugly. Computers in Human Behavior 27, no. 1: 99-105. Siječanj, 2011.